Luettelo Helsingin vanhimmista rakennuksista
Tämä on epätäydellinen luettelo Helsingin vanhimmista rakennuksista. Helsingin kaupungin vanhimmat rakennukset ovat 1700-luvun puoliväliltä. Seurasaaressa on tätäkin vanhempia rakennuksia, mutta nämä eivät sijaitse alkuperäisillä paikoillaan. Niitä ei seuraavassa luettelossa mainita, lukuun ottamatta kahta alun perinkin Helsingissä sijainnutta, jotka mainitaan kohdassa ”Siirretyt rakennukset”.
Helsingin vanhin muualta tuotu rakennus on 1680-luvulta peräisin oleva Karunan vanha kirkko, ja kantakaupungin vanhin on vuonna 1757 valmistunut Sederholmin talo. Helsingin kantakaupunki rakennettiin pitkälti toiseen maailmansotaan mennessä ja osittain sen jälkeenkin. Tässä luettelossa näkyvät pääosin ainoastaan Kaartinkaupungissa, Kampissa, Katajanokalla, Kluuvissa, Kruununhaassa, Punavuoressa ja Ullanlinnassa sijaitsevat sekä ennen vuotta 1890 valmistuneet rakennukset. Suomenlinnan rakennukset ovat omassa luettelossaan. Luettelosta puuttuvat muun muassa Pukinmäen kartano 1800-luvulta, Spaakin talo 1700-luvulta sekä muita Arabian/Vanhankaupungin 1800-luvun rakennuksia, Sörnäisten vankila, Santahaminan vanhimmat rakennukset 1850-luvulta, ”Stidilä” rak. 1874. Vuosaaressa ja Husön kartanossa on 1800-luvun puolessavälissä rakennettuja rakennuksia. 1880-luvun lopun taloja on niin paljon, ettei kaikkia ole listattu.
Rakennukset valmistumisjärjestyksessä
muokkaaOlemassa olevat rakennukset
muokkaaRakennus | Kuva | Osoite/sijainti | Kaupunginosa | Rakennettu | Suunnittelija | Tietoa rakennuksesta | Lähde |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Rödje-Fantsin tilan asuinrakennus | Östersundom | 1723 | Rödje-Fantsin tilan puinen asuinrakennus on rakennettu vuonna 1723. Nykyisen Jugend-tyylisen ulkoasunsa rakennus sai vuonna 1923. | [1] | |||
Kusasin tilan päärakennus | 1749 | Kusasin tilan päärakennus on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1749 – nykyasu pääosin vuodelta 1925. Rakennusta on kunnostettu ainakin 1950-luvulla. | [1] | ||||
Östersundomin kappeli | 1754 | Ei tietoa | Alun perin Östersundomin kappeli on rakennettu 1600-luvun lopulla. Kappeli kärsi pahoja vaurioita 1700-luvun alun sodissa ja se korvattiin uudella kappelilla 1754. Östersundomin kirkko on vanhin Helsingin nykyisellä alueella sijaitseva kirkko. | [2] | |||
Sederholmin talo | Aleksanterinkatu 18 / Katariinankatu 5, | Kruununhaka | 1757 | Samuel Berner | Sederholmin talo on kauppias Johan Sederholmin rakennuttama, vuonna 1757 valmistunut kivitalo Helsingin Senaatintorin kaakkoisnurkassa. Se on Helsingin kantakaupungin vanhin rakennus, ja myös koko Helsingin vanhin vuoteen 2009 saakka, jolloin Östersundom liitettiin Helsinkiin osana Lounais-Sipoon osakuntaliitosta. | [3][4] | |
Pakin talo | Etupellontie 2, Itä-Pakila | Pakila | 1700-luvun puoliväli | Pakin talo on Helsingin Pakilassa sijaitseva 1700-luvun puolivälin tienoilla rakennettu puinen tupa. | [5] | ||
Herttoniemen kartano | Herttoniemen kartanonpuisto, Herttoniemenranta, | Herttoniemi | 1760-luku | Pehr Granstedt | Herttoniemen kartano sijaitsee Helsingin Herttoniemessä Roihuvuoren ja Herttoniemenrannan välissä. Aiemmin posliinitehtaana toiminut rakennus muutettiin vuonna 1815 nykyiseen tyyliinsä. Tilan historia ulottuu 1400-luvulle asti. | [6] | |
Bockin talo | Aleksanterinkatu 20, | Kruununhaka | 1763 | C.L. Engel (nykyasu) | Bockin talo (myös Vanha Raatihuone) on yksi Helsingin Senaatintoria vierustavista uusklassisista rakennuksista. Se sijaitsee Leijona-korttelissa, osoitteessa Aleksanterinkatu 20, ja on sen vanhin rakennus. Se valmistui vuonna 1763 kauppias Gustav Johan Bockin rakennuttamana. | [7] | |
Sunnin talo | Sofiankatu 8 – Aleksanterinkatu 26 | Ei tietoa | Kauppias P. H. Sunn rakennutti torin varrelle 1763–1770 kolmikerroksisen rakennuksen. Se muutettiin empiretyyliseksi vuosina 1833–1844. | [8] | |||
Vanha tulli- ja pakkahuone | Mariankatu 3 / Aleksanterinkatu 1 | 1765 | Alueella sijaitsi kaupungin tulli- ja pakkahuoneen kaksi eriaikaista rakennusta vuodesta 1736 1800-luvun alkuun. Nykyisen rakennuksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1758. | [9] | |||
Helleniuksen talo | Aleksanterinkatu 24 | 1770 | Jean Wik (nykyasu) | Lääninsihteeri Helleniuksen talo valmistui vuonna 1770. Rakennuksen julkisivu muutettiin empiretyyliseksi 1835 Jean Wikin suunnitelman mukaan. | [10] | ||
Burtzin talo | Aleksanterinkatu 22 | 1775 | Burtzin talo sijaitsee Senaatintorin etelälaidalla, leijonan korttelissa. Talo valmistui vuonna 1775, ja se muutettiin empiretyyliseksi Jean Wikin suunnitelmien mukaan vuonna 1836. | [11] | |||
Kiseleffin talo | Unioninkatu 27 / Aleksanterinkatu 28 | 1778 | Ei tietoa | Kiseleffin talo sijaitsee Senaatintorin etelälaidassa. Rakennus kuuluu Sarvikuonon kortteliin. Rakennuksen Senaatintorin-puoleisen osan rakennutti Johan Sederholm v. 1772–1778, mutta nykyinen ulkoasu on Carl Ludvig Engelin käsialaa vuodelta 1818. | [12] | ||
Östersundomin kartanon kivinavetta | Östersundomin kartanoalue | Östersundom | 1785 | Östersundomin kartanon alueella sijaitseva kivinavetta rakennettiin vuonna 1785. Rakennusta laajennettiin vuonna 1887. | [1] | ||
Kaivostyönjohtajan asuinrakennus | Koirasaarentie | Laajasalo | 1780-luku | Kaivostyönjohtajan asuinrakennus. Kaivostoiminta alkoi vastapäisillä kallioilla 1760-luvulla. | [13] | ||
Fallbackan tilan aitta | Mellunmäki, Itäväylä / Kallvikintie | Mellunkylä | 1790-luku | Fallbackan ratsutilan aitta. | [14] | ||
Tuomarinkylän kartano | Tuomarinkylä | Ei tietoa | Tuomarinkylän kartano sijaitsee Vantaanjoen varrella Tuomarinkylässä. Kartanon historia ulottuu 1500-luvulle. Nykyinen päärakennus ja siipirakennukset rakennettiin 1700-luvulla. | [15] | |||
Tuomarinkylän ravintola | Tuomarinkylän ravintola on Tuomarinkylän kartanon yksi sivurakennuksista. Rakennus oli alun perin kartanon tanssisali, mutta on sittemmin muutettu ravintolaksi. | [16] | |||||
Tuomarinkylän kartanon sivurakennus | Tuomarinkylän kartanon vanhoista 1790-luvun sivurakennuksista kolme on säilynyt tähän päivään. | [17] | |||||
Tuomarinkylän kartanon toinen sivurakennus | Yksi Tuomarinkylän kartanon kolmesta 1790-luvun sivurakennuksesta. | [17] | |||||
Malminkartano | Malminkartano | 1734 | Malminkartanon tilan historia ulottuu 1600-luvun alkuun. Kartanon nykyisen päärakennuksen vanha osa on vuodelta 1790 ja sitä ympäröivä puutarha on 1800-luvun alkupuolelta. | [18] | |||
Punainen Huvila | Kotkavuori, | Lauttasaari | 1792 | Lauttasaaren vanhin rakennus, vuonna 1792 valmistunut Punainen Huvila on Lauttasaaren kartanon vanha päärakennus. | [19] | ||
Pehtorin tupa | Herttoniemen kartanonpuisto | Herttoniemi | 1700-luku | Pehtorin tupa on Herttoniemen kartanon mailla sijaitseva 1700-luvun puurakennus, jossa toimii nykyään Ravintola Wanha Mylly. | [20] | ||
Talin kartanon viljamakasiini | Talin kartanon piha | Pitäjänmäki | 1790-luku | Talin kartanon vanha viljamakasiini on rakennettu 1790-luvulla, ilmeisesti vuonna 1795. | [21] | ||
Viikin latokartanon aitta | Viikin latokartanon pihapiiri | Viikki | 1700-luku | [22] | |||
Kulosaaren kartanon pehtorin talo | Kivinokka, Länsi-Herttoniemi | Herttoniemi | 1700-luku tai 1800-luvun alku | Yksikerroksinen ja satulakattoinen Pehtorin talo sijaitsee Kulosaaren kartanon pihamaan länsilaidassa. Rakennuksen iästä ei ole säilynyt dokumentteja, mutta arkkitehtuurin perusteella sen voisi karkeasti arvioida olevan 1700–1800-luvun taitteen tienoolta. | [23] | ||
Viikin latokartanon asuinrakennus | Viikin latokartanon pihapiiri | Viikki | 1700-luku | Ei tietoa | Asuinrakennuksen sisustus on uusittu vuosina 1930 ja 1972. | [22] | |
Stansvikin kartanon entinen aitta- ja vajarakennus | Stansvikintie, Kruunuvuorenranta | Laajasalo | 1800-luvun alku | Entisen aitta- ja vajarakennuksen vanhimmat osat on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Rakenteita on kunnostettu 1990-luvulla. | [24] | ||
Björntorpin päärakennus | Östersundom | 1800 | Vuodelta 1800 olevan torpan 11:stä piharakennuksesta osa lienee 1700-luvulta. | [25] | |||
Fallbackan tilan päärakennus | Mellunmäki, Itäväylä / Kallvikintie | Mellunkylä | n. 1800 | Ei tietoa | Jo 1600-luvulla toimineen Fallbackan ratsutilan päärakennuksen vanhin osa on rakennettu noin vuonna 1800. Fallbackassa ei ole jäljellä yhtään rakennusta niistä, jotka on piirretty vuoden 1770–1772 isonjaon yhteydessä tehtyyn karttaan. | [26] | |
Degerön kartano | Yliskylä, | Laajasalo | 1800-luku | Degerön kartano on kartano Helsingissä, Laajasalon itärannalla. Kartano perustettiin 1600-luvulla, mutta sen nykyinen päärakennus ja maisemapuisto ovat peräisin 1800-luvulta. | [27] | ||
Meilahden kartano | Meilahti | 1800-luvun alku | Meilahden kartano sijaitsee puistomaisella huvila-alueella Saunalahden rannassa. Kartanon historia ulottuu 1400-luvun lopulle. Nykyinen päärakennus ja siipirakennus valmistuivat 1800-luvun alkupuolella. | [28] | |||
Puotilan kartano | Puotila | Puotilan kartano sijaitsee pitkän lehmuskujan, Rantakartanontien päätteenä Vartiokylänlahden länsirannalla. Kartanon historia ulottuu 1500-luvulle. Nykyinen päärakennus ja siipirakennus rakennettiin 1800-luvun alussa. | [29] | ||||
Rastilan kartano | Meri-Rastila, | Vuosaari | Rastilan ratsutilan historia ulottuu 1600-luvulle. Nykyinen päärakennus ja aitta rakennettiin 1800-luvun alussa. | [30] | |||
Stansvikin kartano | Kruunuvuorenranta, | Laajasalo | 1804 | Stansvikin kartano on kartano Helsingissä, Laajasalossa, Tahvonlahden rannalla. Kartanon päärakennus on rakennettu vuosina 1803–1804. | [31] | ||
Ravintola Savu | Tervasaari, | Kruununhaka | 1805 | Ravintola Savu on Helsingin Tervasaaressa sijaitseva vanha terva-aitta, joka valmistui vuonna 1805. Aitta on saaren ainoa säilynyt rakennus, ja se on toiminut ravintolana vuodesta 1967 alkaen. | [32] | ||
Ylistalo | Muurahaisenpolku 4, Yliskylä | Laajasalo | tod.näk. 1805 | Tilan kirjoitettu historia ulottuu 1500-luvulle, jolloin tilalla asui kruunun luotsi. Tilan rakennuskannasta on säilynyt 1800-luvun alussa, todennäköisesti vuosina 1804–1805 rakennettu nykyinen Ylistalo. | [33] | ||
Kulosaaren kartano | Kivinokka, | Herttoniemi | todennäköisesti osittain 1760-luku, nykyasu 1810-luvulta | Carl Ludvig Engel | Kulosaaren kartanon historia ulottuu 1500-luvulle asti. Kartanon nykyinen päärakennus on valmistunut 1800-luvun alussa, mutta todennäköisesti rakennus on rungoltaan osittain Augustin Ehrensvärdin aikakaudelta, eli 1750–1760-luvulta. Tähän viittaisi muun muassa se, että rakennuksen alakerta on huonekorkeudeltaan selvästi yläkertaa matalampi. | [34][23] | |
Katariinankatu 3 | Katariinankatu 3, | Kruununhaka | 1810-luku | Ei tietoa | Sederholmin talon lisärakennus. | [35][4] | |
Balderin talo | Aleksanterinkatu 12, | 1813 | Pehr Granstedt | Arkkitehti Pehr Granstedt piirsi rakennuksen, joka rakennettiin sen ajan yksinkertaisen ranskalaiseen barokkityyliin. Rakennuksen osti Bolder-loosi, joka ajoi raittiusasiaa. Aleksanterinkadun puolelle rakennettiin kolmas kerros vuonna 1931. | [36][4] | ||
Remanderin talo | Aleksanterinkatu 16, | 1814 | Ei tietoa | Alun perin kaksikerroksista Friedrich Remanderin kauppiastaloa korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1873. Tontilla sijainneet piharakennukset purettiin 1920-luvulla, ja pihalle rakennettiin suuri piharakennus, Valkoinen sali, joka valmistui vuonna 1925. | [37][38][4] | ||
Goviniuksen talo | Pohjoisesplanadi 9, | 1815 | Pehr Granstedt | Goviniuksen talo sijaitsee Elefantin korttelissa Kruununhaassa. Rakennuksessa sijaitsi Louis Kleinehin hotelli. | [39][40][4] | ||
Munkkiniemen kartano | Kartanontie 1, | Munkkiniemi | Carl Ludvig Engel | Munkkiniemen kartano muodostettiin kartanoksi vuonna 1624. Nykyinen päärakennus on rakennettu vuonna 1815. Kartanoa ympäröi englantilaistyyppinen puisto 1830-luvulta. Carl Ludvig Engelin rakennukseen suunnittelemat muutostyöt tulivat päätökseen vuonna 1839. | [41] | ||
Kluuvin galleria | Unioninkatu 28, | Kluuvi | 1816 | Ei tietoa | Kluuvin galleria on Helsingin kaupungin taidemuseon hoitama näyttelytila, joka on profiloitunut ajankohtaisen kuvataiteen esittelyyn. | [42] | |
Korkein oikeus | Pohjoisesplanadi 3, | Pehr Granstedt | Korkein oikeus muutti Helsingin Kauppatorin laidalle Presidentinlinnan naapuriin vuonna 1934. | [43] | |||
Uschakoffin talo | Pohjoisesplanadi 19, | Lars Sonck (nykyasu) | Entinen Privatbanken, nykyinen Jugendsali (1904). Talo sijaitsee osoitteessa Pohjoisesplanadi 19. | [44] | |||
Fennia-Patrian talo | Unioninkatu 25, | Kruununhaka | 1817–1818 | Ei tiedossa | Vuosien 1817–1818 välillä valmistunut Fennia-patrian talo sijaitsee Kruununhaassa, osoitteessa Unioninkatu 25. | [8][45] | |
Lampan talo | Pohjoisesplanadi 5, | 1817 | Lampan talo on saanut nimensä siitä, että sen rakennutti vv. 1814–1817 Selma Europaeuksen isä, kauppias ja raatimies Johan Lampa, liike- ja asuintalokseen Pohjoisesplanadin ja Helenankadun kulmaan. G.F. Stockmann aloitti liikkeensä tässä talossa. | [46][4] | |||
Ruiskumestarin talo | Kristianinkatu 12, | 1818 | Ruiskumestarin talo on Helsingin kantakaupungin vanhin puutalo, joka on valmistunut vuoden 1818 tienoilla. Museo sijaitsee Kruununhaassa Kristianinkatu 12:ssa. | [47] | |||
Talin kartano | Tali, | Pitäjänmäki | 1820-luku | Ei tietoa | Talin kartanon historia ulottuu 1600-luvun alkupuolelle. Nykyisen päärakennuksen vanhin osa on 1820-luvulta, ja arkkitehtuuri edustaa empiretyyliä. | [48] | |
Huvila Engel | Stansvikintie, Kruunuvuorenranta | Laajasalo | 1820 | mahdollisesti Carl Ludvig Engel | Huvila vuoden rakennettiin vuoden 1820 vaiheilla kesävieraiden majoitusta varten. Yksikerroksinen empiretyylinen sivurakennus tehtiin päärakennuksen kaakkoispuolelle, rantaan vievän polun reunalle. Huvilan suunnittelijasta ei ole varmuutta, mutta Carl Ludvig Engeliä on esitetty rakennuksen suunnitelmien laatijaksi. | [24] | |
Presidentinlinna | Pohjoisesplanadi 1 / Mariankatu 2, | Kruununhaka | Pehr Granstedt | Presidentinlinna on Suomen tasavallan presidentin edustusasunto Helsingissä Kauppatorin laidalla. Talo edustaa enimmäkseen empiretyyliä. | [49] | ||
Stansvikin kartanon venevaja | Stansvikintie | Laajasalo | mahdollisesti Carl Ludvig Engel | Empiretyylinen venevaja rakennettiin vuonna 1820. | [24] | ||
Merikasarmi | Laivastokatu 20, | Katajanokka | Carl Ludvig Engel | Merikasarmi, alkujaan Katajanokan kasarmi, on Suomen meriekipaasin käyttöön 1816–1820 rakennettu kasarmialue. | [50] | ||
Cavoniuksen talo | Pohjoisesplanadi 21, | Kluuvi | Cavoniuksen talo sijaitsee Dromedaarin korttelissa. | [51] | |||
Valtioneuvoston linna | Snellmaninkatu 1–3, | Kruununhaka | 1822 | Carl Ludvig Engel | Eteläinen ja itäinen sivurakennus valmistuivat muutama vuosi myöhemmin kuin senaatintorinpuoleinen päärakennus. 1850-luvun alussa valmistuneen pohjoisen sivurakennuksen suunnittelivat loppuun A. W. Arppe ja A. F. Granstedt. | [52][53] | |
Kaartin kasarmi | Kaartinkaupunki | Eteläinen Makasiinikatu 10, | Sijaitsee Kasarmitorin laidalla, nykyään Suomen puolustusministeriön päärakennus. | ||||
Smolna | Eteläesplanadi 6, | Smolna on valtioneuvoston juhlahuoneistona toimiva empiretalo Helsingissä Eteläesplanadin varrella. Vuonna 1820 suunniteltu talo valmistui 1822. | [54] | ||||
Brummerin talo | Aleksanterinkatu 14, | Kruununhaka | 1823 | Jean Wik | Talon kellari on osin perua 1600-luvulta. | [55][4] | |
Puutalo Bulevardi 40 | Bulevardi 40 | Punavuori | Ei tietoa | Sinebrychoffin puiston laidalla sijaitseva puurakennus on yksi Bulevardi 40:ssä sijaitsevista puurakennuksista. | [56] | ||
Vanha kirkko | Lönnrotinkatu 6, | Kamppi | 1826 | Carl Ludvig Engel | Helsingin vanha kirkko on nimensä mukaisesti Helsingin kantakaupungin vanhin kirkko. Se on vihitty käyttöön vuonna 1826. | [57] | |
Pyhän kolminaisuuden kirkko | Kruununhaka | Unioninkatu 31, | Carl Ludvig Engel ja Jegor Uschakoff | Ortodoksinen kirkko, vihitty 1827. | [58] | ||
Kaartin lasaretti | Lönnrotinkatu 37 | Kaartinkaupunki | 1827 | Carl Ludvig Engel | Kaartin lasaretin korttelissa oli jo 1822 sotaväen sairaala. Sairaala-alue laajeni vähitellen koko kortteliin. | [59] | |
Johann Sederholmin hautakappeli | Vanha kirkkopuisto, | Kamppi | 1828 | Kauppias Johan Sederholmille pyhitetty kappeli sijaitsee Vanhassa kirkkopuistossa. Hautakappeli valmistui vuonna 1828. | [60][61] | ||
Stansvikintien vanha saunarakennus | Stansvikintie, Kruunuvuorenranta | Laajasalo | 1820-luku | Entinen saunarakennus on oletettavasti 1820-luvulta. Nykyisin se on kesäasuntokäytössä. Rakennus on peruskorjattu 1990-luvulla. | [24] | ||
Topelia (Kantonistikoulun päärakennus ja kaksi sivurakennusta) | Unioninkatu 38, | Kruununhaka | 1821–1830 | Carl Ludvig Engel | Kantonistikoulun päärakennus ja kaksi sivurakennusta valmistuivat Unioninkadun varrelle vuosina 1821–1830. | [62] | |
Brofeldtin talo | Pohjoisesplanadi 15 – Sofiankatu 2, | 1830 | Rakennus valmistui vuonna 1830, ja se korotettiin kolmikerroksiseksi jo seuraavana vuonna. Vuonna 1895 talon ulkoasu muutettiin uusrenessanssityyliseksi Theodor Höijerin suunnitelmien mukaan. | [8][63] | |||
Mariankatu 5 | Mariankatu 5, | Ei tietoa | [64] | ||||
Eteläranta 16 | Eteläranta 16, | Kaartinkaupunki | Carl Ludvig Engel | Eteläranta sijaitsee Kaartinkaupungissa, Valaan korttelissa. | [65] | ||
Viikin latokartano | Viikintien ja Lahdenväylän risteys Viikin tiedepuiston kupeessa | Viikki | 1832 | Ei tietoa | Tila perustettiin vuonna 1555. Vanha päärakennus paloi vuonna 1830 ja nykyinen rakennettiin sen tilalle 1832. Se sai nykyisen asunsa vuonna 1932. Vuonna 1988 kartano muutettiin tiedepuistotoimistoksi ja vuodesta 2000 siinä on toiminut ravintola. | [66][22] | |
Villa Anneberg | Vanhakaupunki | Annalan kartano valmistui 1832, ja se on yksi Suomen vanhimpia kesähuviloita. Kartanoa ovat ympäröineet kauniit puutarhat. Rakennus sijaitsee mäen päällä Vanhassakaupungissa Helsingissä. | [67] | ||||
Helsingin yliopiston päärakennus | Unioninkatu 34, | Kruununhaka | Carl Ludvig Engel | Helsingin yliopiston päärakennus on vuonna 1832 valmistunut empiretyylinen rakennus senaatintorilla. Se laajennettiin 1930-luvulla korttelin kokoiseksi arkkitehti J. S. Sirénin suunnitelmien mukaan. | |||
Helsingin yliopiston Observatorio | Kopernikuksentie 1, | Ullanlinna | Yliopiston vanha tähtitorni, josta ympäröivä Tähtitorninmäki on saanut nimensä. | [64] | |||
Sinebrychoffin vanha tehdasrakennus | Hietalahdenranta 9a | Punavuori | Anton Wilhelm Arppe | Rakennus sijaitsee Haahkan korttelissa. | [68] | ||
Synnytyshuone | Snellmaninkatu 14 | Kruununhaka | 1833 | Carl Ludvig Engel | Rakennettiin vuonna 1833 opetussairaalan erilliseksi synnytyshuoneeksi. Talosta ovat säilyneet Carl Ludvig Engelin signeeraamat piirustukset. | [69][70] | |
Ent. vanha klinikka (nyk. Snellmania) | Unioninkatu 37 | Vanha klinikka (Unioninkatu 37) valmistui vuonna 1833 Suomen ensimmäiseksi opetussairaalaksi. Rakennus sijaitsee Kruununhaassa, Vuohen korttelissa. | [71][72] | ||||
Kasvitieteellisen puutarhan entinen päärakennus | Unioninkatu 44 | Kluuvi | Carl Ludvig Engel, Jean Wik | Empiretyylinen rakennus valmistui Kasvitieteellisen puutarhan päärakennukseksi vuonna 1833. Se korotettiin 1850-luvulla arkkitehti Jean Wikin suunnitelmien mukaan. Se siirrettiin nykyisen laitosrakennuksen paikalta puutarhurien asunnoksi nykyiselle paikalleen 1900-luvun alussa. | [56] | ||
Helsingin kaupungintalo | Pohjoisesplanadi 11–13, | Kruununhaka | Carl Ludvig Engel | Helsingin kaupungintalo on osa kaupungintalokorttelia, jonka kaikki rakennukset ovat kaupunginhallinnon käytössä. Peruskorjauksessa vuosina 1965–1970 talon sisäosat purettiin ja rakennettiin uudestaan Aarno Ruusuvuoren piirustusten mukaan. | [73][74] | ||
Kaartin lasaretin leivintupa | Lönnrotinkatu 37, Hietalahdenkatu 1 | Kamppi | 1835 | Kaarin lasarettiin leivintupa, rakennus sijaitsee Kampissa, Kaartin lasaretin korttelissa. | [59][75][76] | ||
Ravintola Kaisaniemi | Kaisaniementie 6 | Kluuvi | 1836 | tuntematon | Vuonna 1827 perustettu ravintola sijaitsee Kluuvissa, Kaisaniemen puistossa. Nykyinen ravintolarakennus on valmistunut 1836. Rotundasali ja ulkoterassi lisättiin 1920-luvun lopulla. | [56] | |
Lauttasaaren kartano | Kotkavuori, | Lauttasaari | 1837 | Todennäköisesti C. L. Engelin arkkitehtitoimisto | Lauttasaaren kartanon omistajat tunnetaan vuodesta 1624 lähtien. Nykyinen päärakennus on rakennettu vuonna 1837. Kartano on kaupungin omistuksessa. | [77] | |
Helsingin lääninvankilan vanha osa ja kirkko | Vyökatu 1–3 | Katajanokka | A. F. Granstedt | Vankilan vanhin osa. Toimi vankilana 1837–2002, nykyään hotellina. | [64][78] | ||
Ravintola Kaivohuone | Iso Puistotie 1 | Kaivopuisto | 1838 | Carl Ludvig Engel | Vuodesta 1838 toiminut ravintola sijaitsee Kaivopuistossa. | [56] | |
Ent. varuskuntasairaala | Merikasarminkatu | Katajanokka | A. F. Granstedt | Merikasarmiin liittyvä entinen varuskuntasairaala, nykyään osa Ulkoasiainministeriön rakennusryhmää. | [64] | ||
Palmqvistin talo | Pohjoisesplanadi 23 | Kluuvi | [79] | ||||
Pohjoisranta 12 | Pohjoisranta 12, | Kruununhaka | 1839 | Ei tietoa | Puinen empirerakennus sijaitsee Kruununhaassa. | [56] | |
Ruotsin Helsingin-suurlähetystö | Pohjoisesplanadi 7, | A. F. Granstedt | Ruotsin Helsingin-suurlähetystö sijaitsee Pohjoisesplanadilla. Suurlähetystörakennus on valmistunut vuonna 1839. Myöhemmin Torben Grut suunnitteli sen muistuttamaan Tukholman kuninkaallista linnaa. | .[80][4] | |||
Turun kasarmin talousrakennus | Simonkatu 3 | Kamppi | 1830-luku | Ei tietoa | Kasarmin päärakennus tuhoutui Suomen sisällissodassa 1918, jäljelle jäi vieressä sijainnut talousrakennus. Toimi linja-autoasemana vuosina 1935–2005. Nykyään kulttuurikeskus Kulttuurikasarmi. | [81] | |
Kansalliskirjaston päärakennus | Unioninkatu 36, | Kruununhaka | 1940 | Carl Ludvig Engel | Kansalliskirjasto on Suomen suurin ja vanhin tieteellinen kirjasto sekä Helsingin yliopiston suurin erillislaitos. | [82] | |
Kleinehin huvila | Itäinen Puistotie 7 | Kaivopuisto | C. A. Edelfelt | Itä-Kaivopuistossa sijaitseva rakennus on vuosilta 1839–1840. | [83] | ||
Munkkiniemen viljamakasiini | Solnantie 7 | Munkkiniemi | Nelikerroksinen viljamakasiini valmistui vuonna 1840 A. E. Ramsayn johdolla. Viljatorni oli mahdollisesti pelkkä peitenimi sotilaalliseen käyttöön tarkoitetulle näkötornille. | [84] | |||
Puutarhurin talo | Annalan huvila-alue | Vanhakaupunki | 1840, 1920 | K. J. Alhskog | Rakennusta laajennettiin 1920-luvun alussa K. J. Alhskogin suunnitelmien mukaan. 1840-luvun ensimmäisestä rakennusvaiheesta on säilynyt ainakin kivijalka ja osa talon puurakenteista. | [85] | |
Kumpulan kartano | Kumpula | 1841 | Ei tietoa | Ensimmäinen kirjallinen maininta Kumpulan kartanosta (ruots. Gumtäkt gård) on peräisin 1460-luvulta. | [86] | ||
Lapinlahden sairaala | Lapinlahti, | Länsisatama | Carl Ludvig Engel | Lapinlahden sairaala on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön valmistunut sairaala. Se sijaitsee Helsingissä Lapinlahden osa-alueella meren rannalla Hietaniemen hautausmaan läheisyydessä. | [87] | ||
Suomalainen Tiedeakatemia | Mariankatu 5 | Kruununhaka | Jean Wik, Theodor Decker | Suomalaisen Tiedeakatemian rakennus sijaitsee Kruununhaan Pantterin korttelissa. | [88] | ||
Sinebrychoffin taidemuseo | Bulevardi 40, | Punavuori | 1842 | Nikolai Sinebrychoff | Talon rakennutti liikemies Nikolai Sinebrychoff, ja se on valmistunut 1842. | [89] | |
Helsingin päävartio | Päävartiontori | Kruununhaka | 1843 | Carl Ludvig Engel | Rakennettu huolehtimaan kadun toisella puolella olevan keisarillisen palatsin (nykyinen Presidentin linna) vartioinnista, nykyään Helsingin varuskunnan käytössä. | [90] | |
Hakasalmen huvila | Mannerheimintie 13, | Kluuvi | Ernst Lohrmann | Hakasalmen huvila on Helsingissä Etu-Töölössä sijaitseva rakennus. Se rakennettiin vuosina 1843–1846 prokuraattori Carl Johan Walleenin perheelle kesäpaikaksi. | [91] | ||
Korkeavuorenkatu 19 | Ullanlinna | Ei tietoa | Puurakennus kuuluu tontin vanhimpaan rakennuskantaan. | [56] | |||
Kasvitieteelliseen puutarhaan liittyvä asuinrakennus | Unioninkatu 44 | Kluuvi | Jean Wik | Rakennettiin alun perin Kaisaniemenrantaan, mutta siirrettiin vuonna 1991 nykyiselle paikalleen. | [56] | ||
Kalliolinna | Kalliolinnantie 12 | Kaivopuisto | Ernst Lohrmann | Huvilarakennus Itä-Kaivopuistossa. | [64] | ||
Annalan huvilan orangeria | Annalan huvila-alue | Vanhakaupunki | 1844 | Ei tietoa | Harmaakivestä rakennettu kasvihuone on rakennettu viimeistään vuonna 1844, vanhimmat osat ovat mahdollisesti 1830-luvulta. | [85] | |
Mäyrälän talo | Snellmaninkatu 7 / Kirkkokatu 14 | Kruununhaka | 1842–1844 | Abraham Möller | Ns. Mäyrälän talon rakennutti leipurimestari Abraham Möller 1842–1844. Kruununhakaan 1860 perustettu apteekki toimi pitkään talossa. Samalle tontille valmistui 1905 nelikerroksinen, Gustaf Estlanderin suunnittelema jugendvaikutteinen asuintalo. Rakennuksissa on nyt sosiaali- ja terveysministeriön tiloja. | [92]Snellmaninkatu 7 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy. | |
Pihlflycktin-Willebrandtin talo | Hallituskatu 3 | 1843–1844 | mahd. Jean Wik | Talon rakennutti Fredrik Pihlflyckt 1843–1844, ja siirtyi Felix von Willebrandtin omistukseen 1880-luvulla. Talon siirryttyä yliopiston omistukseen 1910-luvulla sitä korotettiin kerroksella Gripenbergin piirustusten mukaan. Peruskorjauksen 1972–1973 suunnitteli Osmo Lappo. Nykyisin maa- ja metsätalousministeriön käytössä. | [92][93][94] | ||
Fabianinkatu 35 | Fabianinkatu 35 | 1846 | Jean Wik ja Ernst Lohrmann, myöh. Gustaf Nyström | Helsingin yliopistolle kuuluva rakennus Kansalliskirjaston korttelissa. | [95][96][97][98] | ||
Domus Litonii | Aleksanterinkatu 50 | Kluuvi | 1847 | Gustaf Leander | Verhoilijamestari Jonas Litonius rakennutti Aleksanterinkadulle kivitalon, joka kohosi kallioperustalle aivan Kluuvinlahden rannan tuntumaan. Talon piirsi G.P. Leander 1845, ja talo valmistui vuonna 1847. | [99] | |
Hakasalmen huvilan pohjoinen siipirakennus | Mannerheimintie 13, | Ernst Lohrmann | Hakasalmen huvilan eteen rakennettiin vuonna 1847 erilliset siipirakennukset. Pohjoisen puoleisessa siipirakennuksessa oli leivintupa. | ||||
Hakasalmen huvilan eteläinen siipirakennus | Mannerheimintie 13, | Toinen Hakasalmen huvilan vieressä sijaitsevista siipirakennuksista. Rakennuksessa sijaitsi kasvihuone. | [100] | ||||
Uusi klinikka | Unioninkatu 33 | Kruununhaka | 1848 | Suunniteltu 1842, valmistui 1848. Tilat olivat välillä pitkään Suomen Pankin edustuskäytössä, mutta palautuivat 2005 yliopistolle. | [101][102][103] | ||
Borgsin tilan päärakennus | Linnanherrantie | Vartiokylä | 1800-luvun puoliväli | Kartanon alueella oli myös viinan kotipolttimo ja siihen kuulunut kivirakennus. Lisäksi alueella oli tuulimylly. Tilan rakennuksista on päärakennuksen lisäksi jäljellä aitta ja työväen asuinrakennus. | [104][105] | ||
Stansvikin kartanon piikojen talo | Stansvikintie, Kruunuvuorenranta | Laajasalo | ennen 1850-lukua | Rakennus on hyvin säilynyt esimerkki kartanoiden vaatimattomasta työväen asuntorakentamisesta. | [24] | ||
Helsingin tuomiokirkko | Unioninkatu 29 / Hallituskatu 7, | Kruununhaka | 1852 | Carl Ludvig Engel | Helsingin tuomiokirkko, myöhemmin Suurkirkko, on Helsingin hiippakunnan tuomiokirkko ja Helsingin Tuomiokirkkoseurakunnan kotikirkko. Kirkko sijaitsee Senaatintorin laidalla Helsingissä. | [106] | |
Rahoitustarkastus (nyk. Finanssivalvonta | Snellmaninkatu 6 | 1853 | Ernst Lohrmann | Sijaitsee Tuomiokirkon korttelissa. | [107] | ||
Uusi tulli- ja pakkahuone | Meritullintori 4 / Aleksanterinkatu 1, | 1854 | Carl Albert Edelfelt | Talo sijaitsee Kruununhaassa, Pantterin korttelissa. | [108] | ||
Koffin torni | Sinebrychoffin puisto | Punavuori | n. 1854 | Ei tietoa | Torni on toiminut ainakin vartiotornina, ja se on myös ollut osa olutpanimoa. Tornista ei tiedetä paljoa. | [109] | |
Villa Björkudden | Östersundom | 1856–1858 | Wilhelm Linsén | Huvila rakennettiin pysyväksi asunnoksi Östersundomin kartanon leskelle Antoinette Lindforsille. Huvilan piiriin kuuluvat myös muun muassa vuonna 1880 rakennettu renkitupa. | [110] | ||
Puotilan kappeli | Puotilan kartanon vieressä | Vartiokylä | 1859 | Ei tietoa | Kauppaneuvos Johan Henrik Lindroos rakennutti nykyisen kappelin viljamakasiiniksi vuonna 1859. Se vihittiin kappeliksi pääsiäisenä 1963. | [111] | |
Kalevankatu 34 | Kalevankatu 34 – Albertinkatu 31, | Kamppi | 1860 | K. J. Grönstrand | Vuonna 1860 valmistunut rakennus sijaitsee Kampissa, Käen korttelissa. | [112][113] | |
Pyhän Henrikin katedraali | Pyhän Henrikin Aukio 1, | Ullanlinna | Ernst Lohrmann | Pyhän Henrikin katedraali on Helsingissä, Ullanlinnassa ja Mustekalan korttelissa sijaitseva katolinen kirkkorakennus. Se on rakennettu vuosina 1858–1860, ja se edustaa uusgotiikkaa. | [114] | ||
Villingin kartano | Villinki | 1860-luku | Ei tietoa | Villingin kartanon päärakennus on 1860-luvulta. Lähellä on vanha 1700-luvun sotilasvirkatalo. Saarella on n. 40 vanhaa huvilaa kaudelta 1880–1930. | [115] | ||
Mariankatu 7 | Mariankatu 7 | Kruununhaka | 1861 | Georg Theodor Chiewitz | Sijaitsee Pantterin korttelissa. | [116] | |
Korkeavuorenkatu 25 | Korkeavuorenkatu 25 – Ullanlinnankatu 5 | Kaartinkaupunki | Ulrik Grönstrand | Sijaitsee Ruutanan korttelissa. | [117] | ||
Ritarihuone | Hallituskatu 2 | Kruununhaka | 1862 | Georg Theodor Chiewitz | Suomen Ritarihuone on uusgoottilainen valtiopäivärakennus. Tontille piti alun perin tulla Säätytalo, mutta valtiopäivien koollekutsuminen pitkittyi ja aatelisto sai tontin. | [118][119] | |
Saksalainen kirkko | Unioninkatu 1, | Kaartinkaupunki | 1864 | Harald von Bosse ja C. J. von Heideken | Saksalainen kirkko on Helsingissä, Kaartinkaupungissa Unioninkadun varrella sijaitseva kirkko, joka rakennettiin vuonna 1864. | [120] | |
Rahapaja | Kanavakatu 4 / Katajanokanlaituri 3 | Katajanokka | Ernst Lohrmann | Entinen rahapaja. Rakennus sijaitsee Katajanokalla, Pihlajan korttelissa. Nykyään rakennuksessa toimii Ulkoasiainministeriön Aasian ja Oseanian yksikkö. | [121][122] | ||
Uudenmaankatu 38 | Uudenmaankatu 38, | Punavuori | 1865 | Ei tietoa | Yksikerroksinen puurakennus kuuluu Punavuoren vanhimpaan rakennuskantaan | [56] | |
Ruotsalainen teatteri | Pohjoisesplanadi 2, | Kaartinkaupunki | 1866 | Carl Ludvig Engel | Ruotsalainen teatteri (ruots. Svenska Teatern) on Helsingissä toimiva ruotsinkielinen teatteri. Teatterirakennus sijaitsee Erottajalla Esplanadin puiston länsipäässä, Etelä- ja Pohjoisesplanadi -katujen välissä. Nykyinen, alkuperäisestä huomattavasti poikkeava ulkoasu on 1930-luvulta. | [64][123] | |
Esplanadikappeli | Esplanadin puisto, Kappeliesplanadi | 1867 | Axel Hampus Dalström | Vuonna 1867 avattu rakennus toimii edelleen ravintolana. | |||
Uspenskin katedraali | Katajanokka | 1868 | Aleksei M. Gornostajev | Uspenskin katedraali on Helsingin ortodoksisen seurakunnan sekä samalla Helsingin hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Punatiilinen kirkko sijaitsee Helsingin keskustassa Katajanokan kalliolla. Uspenskin katedraali on Pohjois- ja Länsi-Euroopan suurin ortodoksinen kirkko. | [124] | ||
Arppeanum | Snellmaninkatu 3–5 | Kruununhaka | 1866–1869 | Carl Albert Edelfelt | Arppeanum oli Helsingin yliopiston käytössä, viimeksi Yliopiston museona. Rakennus sijaitsee Senaatintorin kulmassa ja siellä toimii nykyään Valtioneuvoston kanslia. | [125][92] | |
Itäinen puistotie 8 | Kaivopuisto | 1869 | nyk. Jarl Eklund | Alun perin kaksikerroksinen puuhuvila on valmistunut vuonna 1869, mutta nykyinen muoto on vuodelta 1922 (Jarl Eklund) | [56] | ||
Pursimiehenkatu 21 | Punavuori | Ei tietoa | Rakennus sijaitsee kerrostalojen sisäpihalla, Punavuoressa. | [126] | |||
Satamakatu 9 | Satamakatu 9 | Katajanokka | A. Boman | Katajanokalla sijaitseva rakennus, jossa aikoinaan toimi Helsingin Diakonissalaitos | [64] | ||
Villa Wuorio | Vuorilahdenniemi, Hevossalmi | Laajasalo | 1860-luku | Rakennuksen on arveltu olevan alkujaan kalastajien käyttöön rakennettu torppa ja peräisin 1860-luvulta. Torppaa laajennettiin vuosisadan vaihteessa ja se muutettiin vierastaloksi. Vuonna 1964 Bergvikin huvila-alueen rakennukset myytiin Helsingin kaupungille 20 000 markalla. | [24] | ||
Mannerheimintie 6 | Kamppi | 1870 | Frans Anatolius Sjöström | Sijaitsee Riikinkukon korttelissa. | [127][128][128] | ||
Vanha ylioppilastalo | Aleksanterinkatu 23 / Mannerheimintie 3, | Kluuvi | Axel Hampus Dalström | Vanha ylioppilastalo eli Vanha on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan vanhempi ylioppilastalo Helsingissä Aleksanterinkadun ja Mannerheimintien risteyksessä. | [129] | ||
Ent. Borgströmin tupakkatehdas | Pohjoisranta 2 | Kruununhaka | 1857–1904 | Ei tietoa | Entinen tupakkatehdas, Kruununhaan ainoa teollisuusrakennus | [64] | |
Pauligin huvila | Sibeliuksen puisto | Taka-Töölö | 1873 | Frans Anatolius Sjöström | Pauligin huvila Sibeliuksen puiston laidalla Kesäkadun pohjoispuolella. Nykyisin huvila toimii kaupungin nuorisoasiankeskuksen luontokeskuksena. | [130][131] | |
Hietaniemen hautausmaan Vanha kappeli | Etu-Töölö | Theodor Höijer | [132] | ||||
Asunto Oy Riddarborg | Ritarikatu 7 – Kirkkokatu 9 | Kruununhaka | Talo sijaitsee Ilveksen korttelissa. | [64][133] | |||
Kesäranta | Kesärannantie, | Meilahti | Frans Ludvig Calonius | Alkuperäinen nimi Bjälbo, nykyään pääministerin virka-asunto | [134] | ||
Mannerheim-museo | Kalliolinnantie, | Kaivopuisto | 1874 | Ei tietoa | Suomen marsalkka, vapaaherra Gustaf Mannerheim (1867–1951) asui Kaivopuistossa sijaitsevassa huvilassa vuosina 1924–1951. Huvila on vuodesta 1951 toiminut hänen elämäänsä ja Suomen historiaa esittelevänä museona. | [135] | |
Meritullinkatu 6 | Meritullinkatu 6, | Kruununhaka | Ludvig Isak Lindqvist | Rakennus sijaitsee Kruununhaassa, Pantterin korttelissa. | [136] | ||
Schaumanin huvila | Koirasaarentie 23 | Laajasalo | Ei tietoa | Schaumanin huvila sijaitsee Laajasalossa ja edustaa tyyliltään uusrenessanssia. | [24] | ||
Vanha tulitikkutehdas | Kaikukatu 4 / Hämeentie 13B | Sörnäinen | Toimi tulitikkutehtaana vuoteen 1882 asti, jonka jälkeen rakennuksessa toimivat muiden muassa työväen asuntokasarmi, leipomo, konetehdas ja rautasänkytehdas. Nykyään rakennuksessa järjestetään kokous- ja cocktailtilaisuuksia, ja se on museoviraston suojelema. | [137] | |||
Eerikinkatu 4 | Kruununhaka | 1875 | Puinen sisäpiharakennus on valmistunut vuonna 1875 | [56] | |||
Deckerin huvila | Tullisaari | Laajasalo | 1876 | Theodor Decker | Deckerin huvilana tunnetun rakennuksen rakennutti Tullisaaren kartanon omistaja kauppaneuvos Henrik Borgström tyttärelleen Adéle Deckerille kesähuvilaksi. Rakennuksen suunnitteli Adéle Deckerin puoliso arkkitehti Theodor Decker. Huvila valmistui vuonna 1876. | [24] | |
Puistokatu 2 | Kaivopuisto | Hugo Neuman | Vuonna 1876 valmistunutta puurakennusta on aikojen saatossa muuteltu paljon. Toinen kahdesta Länsi-Kaivopuiston jäljellä olevasta huvilasta. | [56] | |||
Aleksanterin teatteri | Bulevardi 23 – Albertinkatu 32, | Kamppi | Koshperoff(?) | Alun perin venäläinen varuskuntateatteri sijaitsee Kampissa, Kurjen korttelissa. Toimi oopperatalona vuosina 1918–1993. | [138][139] | ||
Vesilinna | Linnanmäki | Alppiharju | 1876–1929 | Endre Lekve, Emil Holmberg (laajennus) | Helsingin ensimmäinen ja vanhin vesisäiliö otettiin käyttöön 1876. Vesilinnaa on muutettu useaan otteeseen. | [140] | |
Aino Acktén huvila | Tullisaari | Laajasalo | 1877 | Theodor Decker | Huvila oli alun perin nimeltään Villa Lindfors ja se on yksi kolmesta huvilasta, jotka Theodor Decker suunnitteli kauppaneuvos Henrik Borgströmin jälkikasvua varten (huviloista kaksi on säilynyt). Vuonna 1877 valmistunut kaksikerroksinen ja koristeelliseen uusrenessanssityyliin rakennettu puuhuvila sijaitsee Tullisaarenpuistossa. | [141] | |
Kalevankatu 18 | Kamppi | Fl. Granholm | Rakennus sijaitsee Kampissa, Papukaijan korttelissa. | [142] | |||
Mariankatu 11 | Mariankatu 11, | Kruununhaka | Hampus Dalström | Koulurakennus, alkujaan ruotsinkielinen reaalilyseo, nykyään Helsingin yliopiston käytössä. Rakennus sijaitsee Kruununhaassa, Pantterin korttelissa. | [64][143] | ||
Kaartin maneesi | Kasarmikatu 15, | Kaartinkaupunki | Kaartin maneesi rakennettiin vuosina 1875–1877. | [144][145] | |||
Entinen Polyteknillisen opiston päärakennus | Abrahaminkatu 1–5, | Kamppi | F.A. Sjöström | Vuonna 1877 valmistunut rakennus sijaitsee Hietalahdentorin laidalla, Kurjen korttelissa. Myöhemmin Metropolia Ammattikorkeakoulun päärakennus, vuonna 2017 rakennus myytiin asuntosijoitusyhtiö Kojamolle. | [146][147] | ||
Helsingin Suomalainen Alkeisopisto (nyk. Helsingin normaalilyseo) | Ratakatu 2, | Punavuori | 1878 | Alkeisopiston oma koulurakennus valmistui vuonna 1878 osoitteeseen Ratakatu 2 (nykyisin Ratakatu 6a) | [148] | ||
Svenska social- och kommunalhögskolan | Snellmaninkatu 12, | Kruununhaka | J.E. Söderlund | Rakennus on valmistunut vuonna 1878. Rakennus sijaitsee Kruununhaassa, Vuohen korttelissa | [149] | ||
Östersundomin kartano | Östersundom | Theodor Decker | Östersundomin kartano on kartano Helsingin Östersundomissa. Kartano on perustettu 1600-luvulla. Kartanoon kuuluu myös joitakin 1700-luvun rakennuksia. | [150] | |||
Kalevankadun puutalot | Kalevankatu 39–43, | Kamppi | 1800-luku | Ei tietoa | Kalevankadun varrella on säilynyt 2000-luvulle kolme matalaa puutaloa. Niiden suunnittelijat ja tarkat valmistumisvuodet eivät ole tiedossa. Nykyinen puutalo kuin myös 41:n talo on 1880-luvulta. | [151] | |
Bulevardin Mallasmakasiini, Sinebrychoffin entinen tehdasrakennus) | Bulevardi 46, | Punavuori | 1880 | Sebastian Gripenberg | Sinebrychoffin panimokorttelin Bulevardin-puoleinen rakennus. Punainen tiilirakennus sijaitsee Punavuoressa, Haahkan korttelissa. Nykyisin toimistokäytössä, panimo muutti 1990-luvulla Keravalle. | [152][153] | |
Kanavaranta 5–7 | Katajanokka | Ei tietoa | Punainen tiilirakennus sijaitsee Kuusen korttelissa. | [154] | |||
Kasarmikatu 28 | Kasarmikatu 28 / Pieni Roobertinkatu 2 | Kaartinkaupunki | Theodor Höijer | Talo sijaitsee Kaartinkaupungissa, Ruutanan korttelissa. | [155] | ||
Helsingin kirurginen sairaala | Kasarmikatu 13 | Ullanlinna | Frans Sjöström | Helsingin Kirurginen sairaala sijaitsee Tähtitorninmäen puistoalueen reunassa, Kasarmikadun varrella. | [156] | ||
Niskalan tila | Kuninkaantammentie | Ei tietoa | Niskalan tila sijaitsee historiallisen Kuninkaantammentien varrella Vantaanjoen lähellä. Tilan historia ulottuu 1500-luvulle. Nykyinen päärakennus ja viljamakasiini rakennettiin 1800-luvun lopulla. | [157] | |||
Ressun lukio | Kalevankatu 8–10/Lönnrotinpuistikko 1–3 | Kamppi | Sebastian Gripenberg | Rakennuksessa on toiminut vuodesta 1891 asti Ressun lukio. | [158][159] | ||
Svenska Normallyceum | Unioninkatu 2 | Kaartinkaupunki | Axel Hampus Dalström | Koulurakennus Tähtitorninmäen puistoalueen laidalla | [64] | ||
Rahapajankatu 1 | Rahapajankatu 1 / Pormestarinrinne 1 | Katajanokka | Konstantin Kiseleff | Asuinrakennus Uspenskin katedraalia, Katajan korttelissa | [64][160] | ||
Eerikinkatu 5 | Eerikinkatu 5 – Annankatu 28 | Kamppi | 1881 | Kiseleff & Heikel | Vuonna 1881 valmistuneessa rakennuksessa toimii useampia kivijalkakauppoja | [161] | |
Fredrikinkatu 45 | 1881 tai 1865 | Ei tietoa | Rakennus sijaitsee Papukaijan korttelissa. Rakennus on valmistunut lähteestä riippuen joko vuonna 1881 tai 1865. | [162][163] | |||
Puistokatu 4 | Kaivopuisto | 1881 | C. H. Nummelin | Puinen huvilarakennus on säilyttänyt alkuperäisen muotonsa hyvin. | [56] | ||
Ruoholahden villat | Lastenkodinkatu 2–10, | Kamppi | Konstantin Kiseleff | Myös ”Sadan markan villoina” tunnettu puutaloryhmä sijaitsee Kampissa, Kanarialinnun korttelissa. Korttelissa on 12 vuonna 1879 suunniteltua, ja 1890-luvun alussa rakennettua yksikerroksista puutaloa. | [56][164][165] | ||
Rikhardinkadun kirjasto | Rikhardinkatu 3, | Kaartinkaupunki | Theodor Höijer | Uusrenessanssia edustava kirjastorakennus valmistui vuonna 1881. Myöhemmin, 1920-luvulla, kirjastoon rakennettiin yksi lisäkerros. | [166] | ||
Kaartin kasarmin lisärakennus | Kasarmikatu 17 / Kaartinkuja 1 | Ei tietoa | Talo sijaitsee Kaartinkaupungissa, Kaartin kasarmin korttelissa. | [167] | |||
Bäckin talo | Pohjoisranta 6 | Kruununhaka | 1882 | Theodor Höijer | Valmistunut vuonna 1882. Julkisivu on punatiiltä. Rakennus sijaitsee Kruununhaassa, Saukon korttelissa. | [168] | |
Cygnaeuksen galleria | Kalliolinnantie | Kaivopuisto | J. W. Mieritz | Cygnaeuksen galleria on Museoviraston alaisuudessa toimiva Suomen kansallismuseoon kuuluva taidemuseo. Museo sijaitsee Helsingin Kaivopuistossa. | [169] | ||
Kalevankatu 48 | Kalevankatu 48/Hietalahdenkatu 1 | Kamppi | Evert Lagerspetz | Kaksi vuonna 1882 valmistunutta puutaloa ovat osa entisen Kaartin lasaretin sairaalamiljöötä. | [170][56] | ||
Liisankatu 8 | Liisankatu 8, | Kruununhaka | Rakennus sijaitsee Karhun korttelissa. | [171][172] | |||
Lönnrotinkatu 22 | Kamppi | A.A. Siren, M. Stigell | Rakennus sijaitsee Haikaran korttelissa. | [173] | |||
Maneesikatu 7 | Kruununhaka | Evert Lagerspetz | Rakennus sijaitsee Karhun korttelissa, Kruununhaassa. | [174] | |||
Hotelli Maria | Entinen upseerikasarmi, myöhemmin virastotalo, nykyisin hotelli. Rakennus sijaitsee Karhun korttelissa. | [64][175][176] | |||||
Sotamuseo | Maurinkatu 1, | Rakennus sijaitsee Peuran korttelissa. | [177][178] | ||||
Klaus K | Erottajankatu 4, Bulevardi 2, | Kamppi | 1883 | Frans Anatolius Sjöström | Sijaitsee Kotkan korttelissa. | [179] | |
Grönqvistin talo | Pohjoisesplanadi 25–27, | Kluuvi | Theodor Höijer | Rakennettu vuosina 1882–1883. Sen julkisivun koristeet laati kuvanveistäjä Karl Magnus von Wright. | [180] | ||
Kalliolinnantie 7 | Kaivopuisto | Theodor Decker | Rakennus on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Aikoinaan huvilarakennuksessa on toiminut muun muassa elintarvikeliike. | [56] | |||
Villa Hällebo (Pihlajasaaren ravintola) | Läntinen Pihlajasaari | Ulkosaaret | Frans Sjöström | Alun perin yksityinen huvila, vuodesta 1929 lähtien kesäravintola | [181] | ||
Kalevankatu 48 | Kamppi | 1884 | Evert Lagerspetz | Rakennus sijaitsee Kampissa, Kaartin lasaretin korttelissa. | [182][183] | ||
Kasarmikatu 11–13 | Ullanlinna | Ludvig Isak Lindqvist | Kirurgisen sairaalan alueelle alun perin eristysosastoksi rakennettu sairaalarakennus. Rakennuksen pääjulkisivu katsoo puistoon, pihan puolella on kaksi avointa kuistia. Myöhemmin Lääketieteen historian museona toiminut rakennus on nykyisin tyhjillään. | [56] | |||
Kulmakatu 3a | Kruununhaka | K.Th. Nyberg | Vuonna 1884 valmistunut Kulmakatu 3a:n rakennus sijaitsee Vuorivuohen korttelissa. | [184] | |||
Villa Furuvik | Furuvikintie 5, Hevossalmi | Laajasalo | Karl August Wrede | Huvila sijaitsee alueella, joka vuonna 1798 jaettiin Holmgårdin kartanosta ja nimettiin Degerön kartanoksi. Vuonna 1884 vuori-intendentti Enok Hjalmar Furuhjelm vuokrasi huvilapalstan Degerön kartanolta ja rakennutti Villa Furuvikin. | [24] | ||
Villa Furuvikin tilanhoitajan rakennus | ennen vuotta 1886 | Tilanhoitajan rakennus lienee samanikäinen kuin huvilarakennus eli se lienee rakennettu 1880-luvulla. Portinvartijan rakennus on merkitty vuonna 1886 tarkistettuun venäläiseen topografikarttaan. | [24] | ||||
Vironkatu 1 | Vironkatu 1 – Meritullinkatu 14, | Kruununhaka | 1884 | Konstantin Kiseleff | Sijaitsee Näädän korttelissa. | [185] | |
Ravintola Pukki | Korkeasaari | Mustikkamaa-Korkeasaari | Theodor Höijer | Alkujaan Suomen Anniskeluyhdistyksen perustama kesäravintola, vanhempi kuin ympärillä oleva eläintarha. | [186] | ||
Annantalo | Annankatu 30 – Kansakoulukatu 2, | Kamppi | 1885 | Gustaf Nyström | Rakennus on valmistunut vuonna 1885. Alkujaan kansakoulu, nykyään kulttuurikeskus. Sijaitsee Kampissa Keltanokan korttelissa. | [187] | |
Helsingin eurooppalainen koulu Ent. ruotsalainen tyttölyseo |
Bulevardi 18–20, | Ludvig Isak Lindqvist | Kolmikerroksisen koulurakennuksen vanhimmat osat ovat vuodelta 1885. Rakennuksen laajensi nykyiseen asuunsa vuonna 1915 Johan Jacob Ahrenberg. Rakennus sijaitsee osoitteessa Bulevardi 18–20 Kampissa, Haarahaukan korttelissa. | [188][189] | |||
Hietalahdenkatu 4 | Hietalahdenkatu 4 – Lönnrotinkatu 36, | Theodor Höijer | Rakennus sijaitsee Ankan korttelissa. | [190][191] | |||
Iso Roobertinkatu 3–5–7 | Punavuori | Kiseleff & Heikel | Rakennus sijaitsee Fasaanin korttelissa. | [192] | |||
Iso Roobertinkatu 39 | Punavuori | Ei tietoa | Rakennus sijaitsee Pelikaanin korttelissa. | [193] | |||
Pohjoisranta 18 | Kruununhaka | Albert Mellin | Talo on valmistunut vuonna 1885. Edustaa uusrenessanssia. | [194] | |||
Standertskjöldin talo | Pohjoisranta 4, | Theodor Höijer | Edustaa uusrenessanssin tyylisuuntaa. Rakennus sijaitsee Vyötiäisen korttelissa. | [195] | |||
Kluuvikatu 5 | Kluuvikatu 5, | Kluuvi | Rakennus muodostaa nykyisin osan Kauppakeskus Kluuvia. | [64] | |||
Annankatu 5 | Annankatu 5 – Iso Roobertinkatu 11, | Punavuori | 1886 | Theodor Höijer, ja Gustaf Nyström | Rakennus sijaitsee Fasaanin korttelissa. | [196][197] | |
Annankatu 26 | Annankatu 26 – Eerikinkatu 8, | Kamppi | Frans Anatolius Sjöström | Rakennus sijaitsee Leivosen korttelissa. | [198] | ||
Eerikinkatu 14 | Kiseleff & Heikel | [199][200] | |||||
Kalevankatu 17 | F.A. Sjöström | [201][202] | |||||
Liisankatu 25 | Kruununhaka | Sebastian Gripenberg | Rakennus sijaitsee Hevosen korttelissa. | [203][204] | |||
Merimiehenkatu 10 | Punavuori | 1885–1886 | E. Sihvola | Puurakennus sijaitsee kahden kivisen kerrostalon välissä. | [56] | ||
Ent. sota-arkisto, alk. Provianttimakasiini | Siltavuorenranta 16 | Kruununhaka | 1886 | August Boman | Rakennus sijaitsee Provianttimakasiinin korttelissa. | [64][205] | |
Ritarikatu 3b | Ritarikatu 3b / Mariankatu 8b | 1885–1886 | A. Mellin | Olga Ärt sai tontin vuonna 1879 ja muurarimestari Alex Ärt rakennutti siihen asuintalon. | [118][206] | ||
Erottajankatu 15–17 | Erottajankatu 15–17 / Ludviginkatu 7 | Kaartinkaupunki | 1886 | Saurén & Helge Rancken | [64] | ||
Hallituskatu 5 | Kruununhaka | 1884–1887 | Gustaf Nyström | Rakennuksessa toimi aluksi Kemian laitos. | [92][207] | ||
Bulevardi 29 | Kamppi | 1887 | F.A. Sjöström | Rakennus sijaitsee Satakielen korttelissa. | [208][209] | ||
Ent. Helsingin suomalainen tyttökoulu | Bulevardi 8 – Yrjönkatu 18 | Sebastian Gripenberg | Koulurakennuksen vanhin osa on rakennettu vuonna 1877. Sitä laajennettiin Bulevardin ja Yrjönkatujen puoleisilla siivillä vuonna 1904. Päärakennuksen keskiosaa on korotettu kahdella kerroksella vuosina 1926–1928 (A. Lindgren). | [210][188] | |||
Iso Roobertinkatu 9 | Punavuori | 1887 tai 1884 | Kiseleff & Heikel | Rakennus sijaitsee Fasaanin korttelissa. | [211][212] | ||
Bernhardinkatu 1 | Kaartinkaupunki | 1887 | Sebastian Gripenberg | Rakennus sijaitsee Lahnan korttelissa. | [213] | ||
Ateneum | Kaivokatu 2–4 | Kluuvi | Theodor Höijer | Taidemuseo, rakennuksessa toimi ennen myös Taideteollinen korkeakoulu (nyk. Aalto Yliopisto) | [64] | ||
Mannerheimintie 12 | Mannerheimintie 12 – Kalevankatu 2 | Kamppi | Kiseleff & Heikel | Rakennus sijaitsee Pyyn korttelissa. | [214] | ||
Uudenmaankatu 8–10 | Kamppi | Gustaf Hall | Puurakennus on valmistunut vuonna 1887. | [56] | |||
Wreden pasaasi | Pohjoisesplanadi 35 / Mikonkatu 2 | Kluuvi | 1888 | K. A. Wrede | Liikerakennus, jonka läpi kulkee myös Vanhana Kauppakujana tunnettu kauppakuja. | [64] | |
Vanha kauppahalli | Eteläranta, | Kaartinkaupunki | Gustaf Nyström | Helsingin vanhin kauppahalli. | [64] | ||
Liisankatu 19 | Kruununhaka | Konstantin Kiseleff | Rakennus sijaitsee Pukin korttelissa. | [215][216] | |||
”Makrilli" | Korkeavuorenkatu 1 – Vuorimiehenkatu 25 | Ullanlinna | H.E. Saurén | Rakennus sijaitsee Makrillin korttelissa. | [217] | ||
Meritullinkatu 22 | Meritullinkatu 22, | Kruununhaka | Albert Mellin | Rakennus sijaitsee Karhun korttelissa. | [218][219] | ||
Ohranan talo | Punanotkonkatu 4 – Korkeavuorenkatu 21 | Ullanlinna | Axel Högberg | Rakennus sijaitsee Kultakalan korttelissa. | [220] | ||
Suojelupoliisin päämaja | Ratakatu 12 – Fredrikinkatu 21 | Punavuori | E. Sihvola | Rakennus toimii Suojelupoliisin päämajana. | [221] | ||
Albertinkatu 33 | Albertinkatu 33 – Kalevankatu 35 | Kamppi | Nils Salin | Rakennus sijaitsee Rastaan korttelissa. | [222] | ||
Bulevardi 6 | Bulevardi 6 – Yrjönkatu 7 | Theodor Granstedt | Rakennus sijaitsee Kotkan korttelissa. | [223] | |||
Liisankatu 20 | Liisankatu 20, | Kruununhaka | Georg Wallenius | Rakennus sijaitsee Vuohen korttelissa. | [224] | ||
Merimiehenkatu 13 | Fredrikinkatu 21 – Merimiehenkatu 13 | Punavuori | E. Sihvola | Merimiehenkadun ja Fredrikinkadun kulmassa sijaitseva talo on tyypillinen esimerkki Punavuoren lähes kokonaan hävinneestä puutalokannasta. | [56] | ||
Merimiehenkatu 14 | Arkkitehtitoimisto Kiseleff & Heikel | Kaksikerroksisen piharakennuksen pohjakerros on kiveä ja ylempi kerros puuta. Rakennus on yksi harvoja lajityyppinsä edustajia Helsingin keskustassa. Rakennus sijaitsee Punavuoressa. | [56] | ||||
Vuorikatu 4 | Vuorikatu 4 | Kluuvi | J. F. Pihlgren | Yksi Kluuvin kaupunginosan harvoista yhä asuinkäytössä olevista rakennuksista. | [64] | ||
Villa Blom (Eläintarhan huvila 14) |
Eläintarhantie 14 | Kallio | 1889 | Ei tietoa | Vuonna 1889 rakennettu Eläintarhan huvila 14 on yksi jäljelle jääneistä Linnunlaulun puuhuviloista. Rakennus on museoviraston suojelema. Huvila 14 sijaitsee Tokoinrannassa, Eläintarhan lahden tuntumassa Helsingin kaupunginteatterin naapurissa. | [225] | |
Jääkärinkatu 6b | Ullanlinna | 1889–1890 | Elia Heikel & Selim A. Lindqvist | Puinen piharakennus edustaa Ullanlinnan rakennuskannan historiallista kerroksellisuutta. Nykyisin talossa on käsityöläisten työhuoneita ja asuntoja. | [56] | ||
Annankatu 13 | Annankatu 13–Uudenmaankatu 15 | Kamppi | 1889 | Kiseleff & Heikel | Sijaitsee Korppikotkan korttelissa. | [226] | |
Kalevankatu 19 | C. R. Cederberg, Karl August Tavaststjerna | [227][228] | |||||
Siltavuorenpenger 6 | Siltavuorenpenger 6 – Snellmaninkatu 29 | Kruununhaka | J. Westerlund | Rakennus sijaitsee Tiikerin korttelissa. | [229] | ||
Ratakatu 1c–3 | Punavuori | Selim A. Lindqvist, Elia Heikel | Rakennus sijaitsee Harakan korttelissa. | [230] | |||
Eläintarhan huvila 9, ylätalo | Linnunlauluntie 4 | Kallio | J. Westerlund | Yksi Linnunlaulun huviloista. (Huviloilla on vanhat järjestysnumerot, jotka kuitenkin poikkeavat niiden nykyisistä osoitenumeroista.) | [231] | ||
Eläintarhan huvila 9, alatalo | Linnunlauluntie 4 | Rakennuksessa on toiminut kahvila. | [231] | ||||
Villa Kivi (Eläintarhan huvila 10) | Linnunlauluntie 7 | Selim A. Lindqvist | [231] | ||||
Kasvitieteellisen puutarhan palmuhuone | Unioninkatu 44 | Kluuvi | Gustaf Nyström | Palmuhuone on kasvihuoneryhmän vanhin osa. | [232] | ||
Santahaminan puukasarmit | Hevossalmi | Laajasalo | 1880-luku | Hevossalmessa sijaitsevat puukasarmit ovat Santahaminan vanhimmat rakennukset. | [233] | ||
Kumpulan kartanon sivurakennus | Kumpula | 1800-luku | Ei tietoa | Kumpulan kartanon rakennukset ovat 1800-luvulta. Päärakennus valmistui 1841. | [86] | ||
Kumpulan kartanon yläkartano | |||||||
Viikin latokartanon hirsinen talli | Viikin latokartanon pihapiiri | Viikki | [22] | ||||
Viikin latokartanon navetan maitohuone | 1800-luvulla rakennettu navetta tuhoutui tulipalossa toukokuussa 1935, mutta kivinen maitohuone on säilynyt. Maitohuoneessa toimii nykyään sepän paja. | [22] |
Puretut rakennukset
muokkaaRakennus | Kuva | Osoite/sijainti | Kaupunginosa | Rakennettu | Arkkitehti | Tietoa rakennuksesta | Lähde |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Vanhankaupungin kirkon rauniot | Vanhakaupunki | 1553 | Ei tietoa | Helsingin kaupungin ensimmäinen kirkko rakennettiin noin vuonna 1553 alueelle, joka nykyisin tunnetaan Vanhanakaupunkina. Puukirkko oli kirkkokäytössä 1640-luvulle asti, ja toimi kaupungin hospitaalina 1670-luvulle saakka, kunnes se paloi tai lahosi käyttökelvottomaksi. Rakennuksen kivijalka on jätetty esille vuosien 1930–1931 arkeologisten kaivausten jäljiltä. | [234] | ||
Burgmanin talon rauniot | Aleksanterinkadun ja Ritarikadun kulma | Kruununhaka | 1690-luku | Talo tuhoutui Suomen sodan aikana 1808, ja nykyisin siitä on jäljellä enää maanalaiset rauniot. | [235] |
Siirretyt rakennukset
muokkaaSeuraavat rakennukset ovat alun perinkin sijainneet Helsingissä, mutta on vasta myöhemmin siirretty nykyisille paikoilleen.
Rakennus | Kuva | Alkuperäinen osoite/sijainti | Nykyinen osoite/sijainti | Rakennettu/Siirretty | Suunnittelija | Tietoa rakennuksesta | Lähde |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Kasvitieteellisen puutarhan kahvila | Uudenmaankatu 21 | Kaisaniemenranta 2 | 1823/1990 | Alun perin asuinrakennus, toiminut myöhemmin läheisen koulun rehtorin ja henkilökunnan asuntoina. Siirretty Kaisaniemenrantaan 1990. Kuvassa tämä ja seuraava rakennus nykyisillä paikoillaan. | [236] | ||
Kasvitieteellisen puutarhan laitosrakennus | Uudenmaankatu 19 | Kaisaniemenranta 2 | 1829/1990 | Gabriel Andstén | Alun perin asuinrakennus, siirretty Kaisaniemenrantaan 1990. Kuvassa tämä ja edellä mainittu rakennus alkuperäisillä paikoillaan. | [236] | |
Puutarhurin työsuhdeasunto | Punavuorenkatu 23 | Kaisaniemenranta 2 | 1843/1990 | Siirretty Kaisaniemenrantaan 1990. | [236] | ||
Jusupoffin talli | Itäinen puistotie 13–17 | Seurasaari | 1842/1916 | Kuului alun perin ruhtinatar Zaneida Jusupoffin uusgoottilaisen huvilan pihapiiriin Kaivopuistossa, nykyisin Seurasaaren ulkomuseossa | [237][238] | ||
Florinin huvimaja | Bulevardi 3 | Seurasaari | n. 1850/1912 | Siirretty Seurasaaren ulkomuseoon 1912, siellä nykyiselle paikalleen kuitenkin vasta 2016 | [239] |
Uudelleenrakennetut
muokkaaRakennus | Kuva | Osoite/sijainti | Rakennettu | Arkkitehti | Tietoa rakennuksesta | Lähde |
---|---|---|---|---|---|---|
Aschanin talo | Unioninkatu 23 – Pohjoisesplanadi 17 | 1833 ja 1971 | Gabriel Andstén & Aarno Ruusuvuori | Apteekkari Carl Aschan rakennutti kolmikerroksisen talon Pohjoisesplanadin ja Unioninkadun kulmaan vuonna 1833. Talo purettiin ja rakennettiin 1870-luvun aikaiseen asuun uudestaan vuosien 1968–1971 aikana. | [8][240] |
Lähteet
muokkaaKirjallisuuslähteet
muokkaa- toim. Kailari, Kyllikki: Maalaismaisemista Itä-Helsingiksi. Itä-Helsingin Kulttuuriseura ry, 2005. ISBN 952-91-9537-0.
- Ollila, Kaija & Toppari, Kirsti: Puhvelista Punatulkkuun, Helsingin vanhoja kortteleita, kuudes painos. Sanoma Oy, 1986. ISBN 951-9134-69-7.
Tärkeimmät verkkolähteet
muokkaa- Korttelit.fi (Arkistoitu – Internet Archive) -sivusto
- Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto: Kartanopuistot (Arkistoitu – Internet Archive)
Viitteet
muokkaa- ↑ a b c http://www.hel2.fi/ksv/julkaisut/yos_2008-3.pdf
- ↑ Seuri, Ville: Östersundomin kirkosta on tulossa suosittu vihkikirkko Helsingin Sanomat. 16.8.2009. Viitattu 7.8.2020.
Sauri, Ville: Kappelin ikkunoista näkyi meri Helsingin Sanomat. 16.8.2009. Viitattu 7.8.2020. - ↑ Sederholmin talo – Museorakennuksen historiaa hel.fi. Helsingin kaupungin kaupunkimuseo. Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 29.7.2011.
- ↑ a b c d e f g h Ollila 1986, s.14–15
- ↑ Pakin talo kaupunginosat.net. Viitattu 29.7.2011.
- ↑ Herttoniemi Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.virtualhelsinki.net/helsinkipanoraama/historia/bock.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b c d https://archive.today/20130106150949/http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/36_3.html
- ↑ http://www.nba.fi/helsinginarkeologiaa/vn/pakkahuone.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/35_3.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.virtualhelsinki.net/helsinkipanoraama/historia/burtz.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.kiseleffintalo.fi/palvelut.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kailari 2005, s. 266
- ↑ Kailari 2005, s. 77–78
- ↑ http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/Artikkeli?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/museo/fi/Museot+ja+n_yttelyt/Tuomarinkyl_n+museo (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.tuomarinkylankartanoravintola.com/
- ↑ a b http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx?KOHDE_ID=55
- ↑ Malminkartano Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.lauttasaari.fi/index.php?option=com_content&task=view&id=107&Itemid=264
- ↑ http://www.vanhamylly.fi/
- ↑ http://www.talinkartano.fi/talinkartano/talinkartano.php?id=236 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b c d e toim. Luoto, Ritva: Viikin latokartanon tilan historia. Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto, 2004. ISBN 952-473-359-5. Teoksen verkkoversio.
- ↑ a b http://hyj.jhlyhdistys.fi/kulosaaren-kartano/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b c d e f g h i j http://www.hel2.fi/kaumuseo/rakennusinventoinnit/laajasalo/aloitatasta.htm
- ↑ http://www.hel2.fi/ksv/julkaisut/yos_2009-2.pdf
- ↑ Kailari 2005, s. 78
- ↑ Degerö Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Meilahti Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 12.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Puotila Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Rastila Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 12.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Stansvik Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.asrestaurants.com/FI/ravintolat/savu/esittely.html/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.laajasalo.net/ylistalo/
- ↑ http://www.muuka.com/finnishpumpkin/manor/k/3/manor_k3_fi.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Katariinankatu 3 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.elisanet.fi/balder/Historiikki.html
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelit/05_4.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Remanderin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Goviniuksen talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.nba.fi/rky1993/kohde160.htm
- ↑ Munkkiniemi Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 19.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Kluuvin galleria Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.kko.fi/47467.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.nba.fi/rky1993/kohde161.htm
- ↑ Fennia-Patrian talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.europaeus.info/aje90.htm
- ↑ http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/Artikkeli?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/Museo/fi/Museot+ja+n_yttelyt/Ruiskumestarin+talo (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Malminkartano Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 29.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.tpk.fi/Public/default.aspx?nodeid=41449 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.formin.fi/public/default.aspx?contentid=41381 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Pohjoisesplanadi 21 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.valtioneuvosto.fi/tietoa-valtioneuvostosta/tilat/linna/fi.jsp (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Ollilla 1986, s.8
- ↑ http://www.valtioneuvosto.fi/tietoa-valtioneuvostosta/tilat/smolna/fi.jsp (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Brummerin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u Helena Mattila ja Hilla Tarjanne: Helsingin niemen puutalot Helsingin kaupunginmuseo. Viitattu 5.2.2020.
- ↑ http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/portti/default.aspx?sovellus=rapea&taulu=T_KOHDE&tunnus=200933 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/portti/default.aspx?sovellus=rapea&taulu=T_KOHDE&tunnus=200955 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b [1] (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Ilkka Mäntylä ja Anneli Mäkelä-Alitalo: Kauppaneuvos Johan Sederholm (1722–1805). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2009. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
- ↑ Vanha kirkkopuisto Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 12.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.helsinki.fi/hum/tdk/topelia/
- ↑ http://www.korttelit.fi/rakennus.php/id/465 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t Kaija Ollila, Kirsti Toppari: Puhvelista Punatulkkuun, Helsingin vanhoja kortteleita, 6. painos Sanoma Oy 1986, ISBN 951-9134-69-7
- ↑ Eteläranta 16 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Viikin Latokartano Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 22.8.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ http://www.muuka.com/finnishpumpkin/manor/a/manor_a_fi.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Sinebrychoffin vanha tehdasrakennus Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Synnytyshuone Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.helsinki.fi/valtiotieteellinen/tietoa/snellmanink_14.html
- ↑ Valtiotieteellinen tiedekunta Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.valt.helsinki.fi/tiedekunta/esittely/u37t.htm
- ↑ http://www.hel2.fi/kkansl/julkaisut/Leijona2001_FIN_net.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Historiakierros Helsingin keskustassa: Helsingin kaupungintalo Helsingin kaupunki, Helsingin yliopisto. Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 29.7.2011.
- ↑ Kaartin lasaretti Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.korttelit.fi/kortteli.php/id/100 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.muuka.com/finnishpumpkin/manor/l/manor_l_fi.html
- ↑ Nokan majoitustoiminnalla on pitkät perinteet Best Western Premier Hotel Katajanokka. Arkistoitu 11.2.2008. Viitattu 15.4.2010.
- ↑ Fabianinkatu 27-29, City-inventointi, HelsinkiArkistoitu kopio Helsingin kaupunginmuseo. Arkistoitu 16.5.2018. Viitattu 10.10.2015.
- ↑ http://www.swedenabroad.com/Start____8735.aspx
- ↑ http://www.lasipalatsi.fi/index.php?option=com_content&task=view&id=36&Itemid=45 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.kansalliskirjasto.fi/
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/talo/43998/It%C3%A4inen+Puistotie+7+Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.hel2.fi/kaumuseo/rakennusinventoinnit/munkka/jakelu/rakennukset/09103000040007001.htm
- ↑ a b http://www.arabianranta.fi/vanhakaupunki/index.php?option=com_content&view=article&id=75:annalan-huvila-29&catid=42:uudet-kohteet
- ↑ a b Kumpulan kasvitieteellisen puutarhan historiaa luomus.fi. Kasvitieteellinen puutarha ja Kasvimuseo. Viitattu 14.7.2011.
- ↑ http://www.rakennusperinto.fi/news/Uutiset_2007/fi_FI/prolapinlahti/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Suomalainen Tiedeakatemia Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.sinebrychoffintaidemuseo.fi/
- ↑ http://www.visithelsinki.fi/Suomeksi/Matkailija/Nae/Kaikki_kohteet.iw3?showmodul=162&Matko_pid=687[vanhentunut linkki]
- ↑ http://www.virtualhelsinki.net/helsinkipanoraama/historia/hakasalmenhuvila.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b c d Ollilla 1986, s. 10
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelit/02_3.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Yhteystiedot, palvelunumerot ja osoitteet mmm.fi. Arkistoitu 18.10.2011. Viitattu 16.7.2011.
- ↑ Kansalliskirjasto Kulttuuriympäristön palveluikkuna Kyppi. Museovirasto. Viitattu 8.3.2020.
- ↑ Arkkitehtuuri Kansalliskirjasto. Viitattu 26.12.2022.
- ↑ Rakennettu kulttuuriympäristö. Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993 -luettelo. Museovirasto. Viitattu 26.12.2022.
- ↑ Rakennushistoria selvitys - Kansalliskirjasto (pdf) Kansalliskirjasto. Viitattu 26.12.2022.
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/41_3.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ a b Lampela, Mirella: Mitä Hakasalmen huvilassa oli ennen kuin siitä tuli museo? kysymuseolta.fi. 21.1.2013. Viitattu 15.3.2020.
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/33_3.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Uusi klinikka Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.union.fi/
- ↑ Kairali 2005, s. 81–82
- ↑ Toim. Huttunen, Lea et al.: Lahtipolku. Helsingin luonnonsuojeluyhdistys, 2004. Teoksen verkkoversio.
- ↑ http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/portti/default.aspx?sovellus=rapea&taulu=T_KOHDE&tunnus=200931 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Rahoitustarkistus Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Järvenpää, Eeva: Vanhassa tulli- ja pakkahuoneessa kokoontui myös kaupungin raati (Maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat. 27.8.2005. Viitattu 25.6.2023.
- ↑ http://www.kirjastokaista.fi/sv/koffin_torni/[vanhentunut linkki]
- ↑ http://www.hel.fi/hel2/ksv/julkaisut/yos_2008-3.pdf
- ↑ http://www.visithelsinki.fi/Suomeksi/Matkailija/Nae/Kirkkoja.iw3?showmodul=162&Matko_pid=1398 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kalevankatu 34 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.hs.fi/kaupunki/artikkeli/Helsingin+VPK+rakensi+uuden+talonsa+Filadelfiakirkonnaapuriin/HS20081026SI1KA02j7l (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://henrik.catholic.fi/
- ↑ http://www.nba.fi/rky1993/kohde206.htm
- ↑ Mariankatu 7 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Korkeavuorenkatu 25 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ a b Ollila 1986, s. 12–13
- ↑ Hallituskatu 2 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/portti/default.aspx?sovellus=rapea&taulu=T_KOHDE&tunnus=200505/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Rahapaja Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://formin.finland.fi/public/default.aspx?nodeid=15922&contentlan=1&culture=fi-FI (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.svenskateatern.fi/start/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.ortodoksi.net/index.php/Uspenskin_katedraali
- ↑ http://www.museo.helsinki.fi/
- ↑ http://www.juvainvest.fi/tulevatpursari.html[vanhentunut linkki]
- ↑ Mannerheimintie 6 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ a b http://plaza.fi/matkalaukku/kotimaa/uusimaa/helsinki/loisteliasta-luksusta-helsingin-yossa (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.juhlaravintolat.fi/
- ↑ http://www.albumit.lasipalatsi.fi/search/photo.html?photo_id=12368&restype=&formtype=
- ↑ Kivikaupungin puutalokierros Helsingin kaupunki. Viitattu 15.3.2020.
- ↑ Hietaniemen hautausmaa Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 3.6.2011.
- ↑ Asunto Oy Riddarborg Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.vnk.fi/paaministeri/kesaranta/fi.jsp (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.mannerheim-museo.fi/mm.php?page=mannerheimmuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Meritullinkatu 6 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Sörnäisten tulitikkutehdas Tarinoiden Helsinki. Helsingin kaupunginkirjasto. Arkistoitu 24.2.2015. Viitattu 21.5.2022.
- ↑ Aleksanterin teatteri Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.flickr.com/photos/amnellanna/sets/72157594198085499/comments/
- ↑ Vanhin vesisäiliö 1800-luvulta (maksullinen linkki) 28.9.2005. Helsingin Sanomat. Viitattu 17.12.2011.
- ↑ http://www.ainoacktenhuvila.fi/
- ↑ Kalevankatu 18 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Mariankatu 11 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Kaartin maneesi Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/rapea/read/asp/r_rake_historia_list.aspx?RAKE_ID=303517 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Entinen Tekninen korkeakoulu Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Lohilahti, Oona: Helsinki myy kuusi Metropolia-ammattikorkeakoulun kiinteistöä Kojamolle 80 miljoonalla eurolla HS.fi. 14.11.2017. Viitattu 10.1.2021.
- ↑ Helsingin normaalilyseo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Svenska social- och kommunalhögskolan Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.rky.fi/read/asp/r_kohde_det.aspx?KOHDE_ID=1544
- ↑ Kalevankatu 39–43 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.tarkala.fi/en-kohdetiedot?tunnus=Kiinteist%F6%20Oy%20Bulevardin%20Mallasmakasiini (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Bulevardin Mallasmakasiini Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Kanavaranta 5–7 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Kasarmikatu 28 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.hus.fi/default.asp?path=1,32,660,546,622 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Niskala Helsingin kaupunki, Rakennusvirasto. Arkistoitu 30.12.2011. Viitattu 11.7.2011.
- ↑ Ressun lukio Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.hel.fi/wps/portal/Koulut/Lukiot/Ressul?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/ressul/fi/Etusivu (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Rahapajankatu 1 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Eerikinkatu 5 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Fredrikinkatu 45 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/talo/41578/Fredrikinkatu+45+Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/card/42108[vanhentunut linkki]
- ↑ Ruoholahden villat Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.lib.hel.fi/fi-FI/kirjastoesittely_rikhardinkatu/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kaartin kasarmin lisärakennus Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Bäckin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.nba.fi/fi/cygnaeuksengalleria
- ↑ Kalevankatu 48 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Liisankatu 8 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelit/18_2.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Lönnrotinkatu 22 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Maneesikatu 7 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Mariankatu 23 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.nba.fi/rky1993/kohde162.htm
- ↑ Sotamuseo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.mpkk.fi/fi/sotamuseo/yhteydet/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Erottajankatu 4 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Grönqvistin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.pihlajasaari.net/historia.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.hs.fi/kaupunki/artikkeli/Kaartin+lasaretti+t%C3%A4ytti+koko+korttelin+Hietalahden+torinpohjoispuolella/HS20090322SI1KA0216t (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kalevankatu 48 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Kulmakatu 3a Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Vironkatu 1 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://uutiset.ruokatieto.fi/WebRoot/1043198/X_Arkistoitu_uutinen_tai_tiedote.aspx?id=1094008&NewsItem=6227
- ↑ Annantalo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ a b http://www.nba.fi/rky1993/kohde164.htm
- ↑ Ent. ruotsalainen tyttölyseo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.housetek.fi/2007-uutisotsikot/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Hietalahdenkatu 4 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Iso Roobertinkatu 3–5–7 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Iso Roobertinkatu 39 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.korttelit.fi/katu.php/id/82 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Strandertskjöldin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Annankatu 5 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/card/42324[vanhentunut linkki]
- ↑ Annankatu 26 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Eerikinkatu 14 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.helmi.net/yhteystiedot.htm
- ↑ Kalevankatu 17 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.saffroncuisine.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Liisankatu 25 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.hautaus-mononen.fi/
- ↑ Sota-arkisto Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Ritarikatu 3b Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Hallituskatu 5 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.hs.fi/tulosta/HS20081207SI1KA02ccn[vanhentunut linkki]
- ↑ Bulevardi 29 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Ent. Helsingin suomalainen tyttökoulu Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Iso Roobertinkatu 9 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/talo/42318/Iso+Roobertinkatu+9+Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Bernhardinkatu 1 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Mannerheimintie 12 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Liisankatu 19 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/23_3.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Makrilli Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://asunnot.oikotie.fi/talo/40379/Meritullinkatu+22+Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Meritullinkatu 22 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Ohranan talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Suojelupoliisin päämaja Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Albertinkatu 33 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Bulevardi 6 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Liisankatu 20 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.elaintarhanhuvila.fi/
- ↑ Annankatu 13 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Kalevankatu 19 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ http://www.yritystele.fi/i/888800564044[vanhentunut linkki]
- ↑ Siltavuorenpenger 6 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ Ratakatu 1c–3 Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.
- ↑ a b c Kaija Nenonen: Herrasväen ja työläisten kaupunki, Helsingin vanhoja kortteleita 2, s. 110–115. Helsingin Sanomat, 1983. ISBN 951-9135-03-0.
- ↑ http://www.fmnh.helsinki.fi/ktp/historia.htm
- ↑ Nieminen, Marko: Santahamina – Viaporin linnoituksen itäinen lukko, s. 142. Maanpuolustuskorkeakoulu, 2008. ISBN 978-951-25-1799-2.
- ↑ http://www.nba.fi/helsinginarkeologiaa/vk/kirkko.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Valtioneuvoston linna (Arkistoitu – Internet Archive) – Museovirasto
- ↑ a b c Empiren kulissia Kaisaniemessä: uhka vai mahdollisuus? blogs.helsinki.fi. Viitattu 28.12.2023.
- ↑ Seurasaaren Jusupoffin tallin palautussuunnitelma museon näyttelytilaksi theseus.fi. Viitattu 28.12.2023.
- ↑ Kaija Nenonen, Kirsti Toppari: ”Päivänkakkara ja Lumme”, Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita, s. 339. Helsingin sanomat, 1975. ISBN 951-9134-69-7.
- ↑ Uudet olosuhteet turvaavat Florinin huvimajan ja harvinaisen maisematapetin säilymisen Museovirasto. Viitattu 28.12.2023.
- ↑ Aschanin talo Korttelit.fi. Planeetta Internet Oy.