Kai Nieminen (kirjailija)
Kai Tapani Nieminen (s. 11. toukokuuta 1950 Helsinki) on runoilija ja japanilaisen kirjallisuuden suomentaja.[1] Esikoisrunokokoelma Joki vie ajatukseni ilmestyi 1971. Kai Niemiselle on myönnetty useita kirjallisuuspalkintoja sekä käännöstöistä että runoista.
Kai Nieminen | |
---|---|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 11. toukokuuta 1950 Helsinki |
Kansalaisuus | suomalainen |
Ammatti | runoilija, kääntäjä |
Kirjailija | |
Esikoisteos | Joki vie ajatukseni (1971) |
Palkinnot | |
Eino Leinon palkinto (1999) |
|
Aiheesta muualla | |
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta |
|
Työ japanilaisen runouden parissa on heijastunut varsinkin hänen omaan alkuvaiheen tuotantoonsa[2]. Nieminen suomentaa Genjin tarinaa uudestaan. Aiempi, kolmasosan teoksesta käsittävä, suomennos on Marutei Tsurusen, siihen Nieminen suomensi runot.[3] Nieminen sai osuudestaan Kääntäjien valtionpalkinnon 1991.[4]
Nieminen toimi kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen PENin puheenjohtajana vuosina 1991–1994.[5]
Niemisen isä oli runoilija ja kiinalaisen kirjallisuuden suomentaja Pertti Nieminen.
Tuotanto
muokkaaRunokokoelmat
muokkaa- Joki vie ajatukseni. Helsinki: Tammi, 1971.
- Syntymästä. Helsinki: Tammi, 1973. ISBN 951-30-2511-X.
- Kiireettä. Helsinki: Tammi, 1977. ISBN 951-30-3896-3.
- Tie jota oli kuljettava. Helsinki: Tammi, 1979. ISBN 951-30-4648-6.
- Vain mies. Helsinki: Tammi, 1981. ISBN 951-30-5457-8.
- Elämän vuoteessa. Helsinki: Tammi, 1982. ISBN 951-30-5731-3.
- Oudommin kuin unessa. Helsinki: Tammi, 1983. ISBN 951-30-5962-6.
- En minä tiedä. Helsinki: Tammi, 1985. ISBN 951-30-6141-8.
- Milloin missäkin hahmossa. Helsinki: Tammi, 1987. ISBN 951-30-6837-4.
- Keinuva maa. Helsinki: Tammi, 1989. ISBN 951-30-9090-6.
- Se vähä minkä taivasta näkee. Runot 1969–1989. Helsinki: Tammi, 1990. ISBN 951-30-9475-8.
- Bremer, Caj & Nieminen, Kai: Fuuga. Helsinki: Musta Taide, 1992. ISBN 951-96477-2-4.
- Vakavia runoja. Helsinki: Tammi, 1997. ISBN 951-31-0947-X.
- Kalevala 1999. Elias Lönnrotin vuoden 1849 Kalevalan pohjalta kirjoittanut Kai Nieminen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 748. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1999. ISBN 951-746-055-4.
- Lopullinen totuus. Kaikesta. Helsinki: Tammi, 2002. ISBN 951-31-2580-7.
- Perimmäisten kysymysten äärellä. Helsinki: Tammi, 2004. ISBN 951-31-3105-X.
- Alan oppia. Helsinki: Tammi, 2010. ISBN 978-951-31-5670-1.
- Istun tässä, ihmettelen: Valitut runot. Helsinki: Tammi, 2012. ISBN 978-951-31-6648-9.
- Heräsin taas unesta. Helsinki: Basam Books, 2021. ISBN 978-952-379-065-0.
Suomennoksia
muokkaa- Yasushi Inoue: Erään väärentäjän elämä. Novelleja. Otava, 1975. ISBN 951-1-02051-X.
- Takeshi Kaikō: Kesän pimeys. (Natsu no yami, 1971). Tammi, 1977. ISBN 951-30-3437-2.
- Yoshida Kenkō: Joutilaan mietteitä. (Tsurezuregusa, 1300-luku). Tammi, 1978 (3. korjattu painos 1999). ISBN 951-30-4412-2.
- Yukio Mishima: ”Erään naamion tunnustuksia” (Kamen no kokuhaku; katkelma). Teoksessa Shōsetsu: Japanilaisia kertojia. Otava, 1983. ISBN 951-1-07298-6.
- Sōseki Natsume: Kokoro. (Kokoro, 1914). Tammi, 1985. ISBN 951-30-6190-6.
- Rakasta sinä vain: Valikoima vanhaa japanilaista laulurunoutta. Tammi, 1986. ISBN 951-30-6469-7.
- Sei Shōnagon: ”Päänaluskirja” (Makura no sōshi 1, 133). Teoksessa Sana ja ruokokynä: Ulkoeurooppalaisen kirjallisuuden antologia. Weilin + Göös, 1988. ISBN 951-35-4515-6.
- Naoya Shiga: ”Sielunvaellus” (Tensei). Teoksessa Sana ja ruokokynä, Weilin+Göös 1988.
- Murasaki Shikibu: Genjin tarina. (Genji monogatari, noin 1000). Suomentanut Marutei Tsurunen, runot Kai Nieminen. Otava, 1990. ISBN 951-1-10635-X.
- Jun'ichirō Tanizaki: Makiokan sisarukset. (Sasameyuki, 1943–48). Tammi, 1991. ISBN 951-30-6169-8.
- Lafcadio Hearn: Kwaidan: Tarinoita ja tutkielmia oudoista ilmiöistä. (Kwaidan: Stories and studies of strange things, 1904). Love kirjat, 1991. ISBN 951-8978-27-1.
- Ho Xuan Huong: Kysymyksiä kuulle. Suomentaneet Rauni Turkia ja Kai Nieminen. Nostromo, 1992. ISBN 951-620-006-0.
- Ihara Saikaku: ”Unten teillä kirkastunut päälaki”; ”Toivoton rakkaus rasiassa”; ”Kotonsoittoa maalaismajassa”. Teoksessa Miesten kesken: Miesten välinen rakkaus maailmankirjallisuuden valossa. Helsingissä: Otava, 1993. ISBN 951-1-12268-1.
- Yukio Mishima: ”Marttyyri”. Teoksessa Miesten kesken, Otava 1993,
- Alfred Birnbaum & Riku Kanmei: Zenin viikset ja häntä; aforismeja, Tammi 1993
- Itämaisen elämänviisauden kirja; toim. Pertti Seppälä, Japanin osuus (n. 150 sivua), WSOY 1994
- Banana Yoshimoto: Kitchen. (Kitchin, 1988). Otava, 1995. ISBN 951-1-13669-0.
- Kenzaburō Ōe: M/T ja kertomus Metsän ihmeestä. (M/T to mori no fushigi no monogatari, 1986). Tammi, 1995. ISBN 951-31-0539-3.
- Banana Yoshimoto: N. P.. (N. P., 1990). Otava, 1996. ISBN 951-1-14141-4.
- Osamu Dazai: Tsugaru: Kulkija käy kotona. (Tsugaru, 1944). Basam Books, 1996. ISBN 952-9842-12-0.
- Yasunari Kawabata: Kämmenenkokoisia tarinoita. (Tenohira no shosetsu, alkuteoksen tarinat 1920–72). Tammi, 1998. ISBN 951-30-9743-9.
- Ryōkan: Suuri hupsu. Basam Books, 2000. ISBN 952-9842-31-7.
- Hisashi Honda: Pyhä uni. (Seimutan, 1983). Nihil interit, 2002. ISBN 952-9886-16-0.
- Anselm Hollo: Corvus; WSOY 2002
- Santoka: Vastapäätä kapakka. Basam Books, 2002. ISBN 952-9842-78-3.
- Saikoo Ema: Tunteeni eivät ole tuhkaa. Basam Books, 2009. ISBN 978-952-5734-36-2.
- Ikkyuu: Riehaantunut pilvi ja Luurankouni. Suomentanut Kai Nieminen. 2. tarkistettu ja täydennetty painos. Basam Books, 2010. ISBN 978-952-5734-75-1.
- Wu-men: Wumenkuan: Aukottoman portin puomi. (Wumenkuan, 1200-luku). Basam Books, 2011. ISBN 978-952-260-018-9.
- Bashoo: Alati matkalla: Matkakertomuksia, päiväkirjoja, runoja. Basam Books, 2012. ISBN 978-952-260-030-1.
- Santooka: Kaikkialla vuoria - vastapäätä kapakka. Basam Books, 2013. ISBN 978-952-260-153-7.
- Ryookan: Huoletta ja hölmönä. Basam Books, 2022. ISBN 978-952-379-186-2.
Palkintoja ja tunnustuksia
muokkaa- Kirjallisuuden valtionpalkinto suomennoksesta Kesän pimeys (1978)
- Kirjallisuuden valtionpalkinto suomennoksesta Kapea tie pohjoiseen (1982)
- Kirjallisuuden valtionpalkinto runokokoelmasta En minä tiedä (1986)
- Kirjallisuuden valtionpalkinto runokokoelmasta Keinuva maa (1990)
- Kirjallisuuden valtionpalkinto suomennoksesta Genjin tarina 4 (1991)
- Eino Leinon palkinto 1999
- Mikael Agricola -palkinto 2003
- Pro Finlandia -mitali 2016[6]
- Eeva-Liisa Manner -runopalkinto 2016[7]
Lähteet
muokkaa- ↑ Kuka kukin on 2003, s. 658. Helsinki 2002. ISBN 951-1-18086-X
- ↑ Ritva Kolehmainen: Kai Nieminen - Istun tässä, ihmettelen. Valitut runot, kirja-arvostelu, Keskisuomalainen 6.4.2012
- ↑ Antti Majander, Iloiselta vaikuttava Kai Nieminen suree joka päivä, Helsingin Sanomat 10.5.2020, viitattu 16.11.2021 (digilehden tilaajille)
- ↑ Valtio jakoi 145000 markkaa palkintoina yhdeksälle kirjailijalle. Helsingin Sanomat 2.7.1991, viitattu 16.11.2021 (digilehden tilaajille)
- ↑ Suomen Penin historiaa. (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Pro Finlandia -palkittu Martti Suosalo Yle.fi/uutiset. 6.12.2016. Viitattu 30.1.2017.
- ↑ Kirjailijaliiton palkinnot Marja-Leena Mikkolalle, Tuija Lehtiselle ja Kai Niemiselle - Suomen Kirjailijaliitto Suomen Kirjailijaliitto. 27.9.2016. Viitattu 13.10.2017. [vanhentunut linkki]
Aiheesta muualla
muokkaa- Lisää luettavaa aiheesta Kai Nieminen on Wikiaineistossa
- Itä-Uudenmaan kirjailijat: Kai Nieminen (Arkistoitu – Internet Archive).
- Kai Niemisen haastattelu.